![](https://static.espreso.tv/uploads/photobank/354000_355000/354381_2706315_800x600_SH__8041_new_80x50_0.webp)
Оборонний вал і керамічний посуд: на Прикарпатті виявили артефакти ранньозалізної доби
Під час розкопок у селі Крилос на Івано-Франківщині науковці заповідника "Давній Галич" знайшли оборонний вал XII-IX століття до нашої ери. Фортифікаційна споруда оточувала поселення людей, які жили в час ранньої залізної доби. Також науковці знайшли частини керамічного посуду того часу
Про це пише Суспільне, передає "Еспресо.Захід".
Вал, ймовірно, оточував поселення
Як розроповів завідувач відділу археології заповідника "Давній Галич" Тарас Ткачук, спершу науковці хотіли дослідити оборонні споруди княжої доби. Однак, коли почали розкопки, зрозуміли, що натрапили на вал раннього залізного віку. "Ми намагалися знайти кліті Давньої Русі. А знайшли в траншеї залишки валу, який належав голіградській культурі", - зазначив Тарас Ткачук.
За його словами, оборонний вал збудували із глини, річкового каменю та невеликої кількості деревини. Ймовірно, він оточував все поселення. На території Крилоса, кажеТкачук, було достатньо велике городище, яке займали носії ранньозалізної культури.
"На валах були обов'язково верхні оборонні споруди. Вочевидь, це був частокіл. Можливо, із вежами, щоб оборонятися як від сусідів, так і від ворогів, які планували захопити цю територію. Ймовірно, пограбувати", - пояснив науковий співробітник відділу археології заповідника Ігор Креховецький.
Деякі частини валу мають червоний відтінок, що свідчить про те, що тут була пожежа. "Річкове каміння має сліди перебування у вогні. Обпалена земля. Тут була пожежа якоїсь історичної події, про яку ми можемо тільки здогадуватися", - наголосив Ткачук.
Які племена жили на території Крилоса
Тарас Ткачук також розповів, що у XII-IX столітті до нашої ери на території Крилоса, ймовірно, жили фракійці. Вони займалися і землеробством, і скотарством, а також добували сіль. Вал виконував оборонну функцію, бо мешканцям поселення часто доводилося відбивати атаки сусідніх поселень.
"У ті часи дуже часто велися війни. Скажімо, в одному поселенні міг бути неврожай, а в поселенні за кілька кілометрів - кращий врожай. І вони вирішили забрати собі врожай, якщо мали достатньо військової сили. Також могли вестися війни за пасовища і домашніх тварин, а також підкорення сусідніх городищ і утворення своєї власної політичної структури", - пояснив Креховецький.
Фото: Суспільне Івано-Франківськ/Діана Коржук
Побут давніх поселень
Під час розкопок науковці знайшли уламки кераміки ранньої залізної доби. Наприклад, частинки посуду, яким користувалися люди в побуті.
"Вінчик банки, товстостінні посуди - типова кераміка для раннього залізного віку. Вони робилися із глини, але без гончарного кола. Вочевидь, з глини виготовляли такі "ковбаски", накладали їх одна на одну і згладжували. Виходила посудина, іноді - достатньо велика, мені до пояса могла сягати", - підкреслив завідувач відділу археології заповідника.
Тарас Ткачук зазначив, що якщо подивитися на знайдений оборонний вал у розрізі, то можна побачити різні кольори насипу. Це тому, пояснює науковець, що у часи княжої доби на місці валу ранньої залізної доби, звели нові фортифікації. "Із досипкою жовтої глини - це, напевно, давньоруський. У часи Русі тут теж був вал. На цьому місці була столиця Галицько-Волинського князівства. Схоже, що в XI столітті фортифікації вже точно були тут", - сказав Ткачук.
Фото: Суспільне Івано-Франківськ/Діана Коржук
У Крилосі також знайшли давньоруську кераміку. Вона тонша, ніж посуд ранньої залізної доби, і виготовлена за допомогою гончарного кола.
"Це - кераміка XI-XIII століття галицького типу. Вона була залощена. Галицького типу, тому що за орнаментацією відрізняється. Поздовжні лінії у галицькому типі були переважно нижче вінчика, у верхній частині посудини", - додав науковець Ігор Креховецький.
Інші археологічні знахідки в Україні
В околиці села Межигірці, що розташоване поблизу Галича на Івано-Франківщині, науковці Прикарпатського національного університету імені Василя Стефаника провели польові обстеження скельно-печерного монастиря. Під час археологічних розкопок знайдено стародавній скельний жертовник, печерний комплекс та курганні могильники.
Нещодавно на Рівненщині археологи розкопали споруду X століття. У місті Острог на Рівненщині, де працювала археологічна експедиція, виявили вал ХІ століття, матеріали трипільської культури, піч Х століття, а також дослідили фрагмент підземелля. Також в області археологи виявили фрагменти посуду Х століття, ливарню XVII століття та підземну споруду.
Раніше під час розкопок у фортеці на Хмельниччині знайшли стародавні артефакти. Серед них - парфюмерна скляночка, кераміка, кістки і залізне кріплення. У Тернопільській області в ході планових археологічних обстежень трипільських поселень поблизу сіл Залісся та Ланівці виявили фрагменти кераміки, кремֽ’яні знаряддя праці та глиняні фігурки. А в Рівному археологи розкопали поховання IV-V століть.
Також на Рівненщині знайшли писанку, якій майже тисяча років. Крім того, першу на Закарпатті печерну стоянку людей кам'яної доби взяли під особливу охорону.
- Актуальне
- Важливе
![Свято музики у Львові 2024 Свято музики у Львові 2024](https://static.espreso.tv/uploads/photobank/342000_343000/342429_15_new_80x50_0.webp)
![](https://static.espreso.tv/uploads/photobank/354000_355000/354316_Zobrazhenna_07.09.24_o_12.37_new_80x50_0.webp)
![Рух спротиву Рух спротиву](https://static.espreso.tv/uploads/photobank/317000_318000/317994_409938494_353113897329203_7974578657026220199_n_new_80x50_0.webp)
![](https://static.espreso.tv/uploads/photobank/354000_355000/354272_Screenshot_19_new_80x50_0.webp)